Føhnvinde og stigningsregn

 Stigningsregn 

Når vind følger et bjergs stigning vil luftmassen bevæge sig højere op dvs. luftmassen afkøles. Når luftmassen når dugpunktet vil det resultere i regn på den side af bjerget hvor vinden rammer.

 Føhnvinde 

Når en vind bevæger sig op langs en bjergside vil temperaturen falde med én grad per 100 meter, indtil skyerne når dugpunktet. Derefter vil temperaturen falde med en halv grad per 100 meter. Når vinden når bjergets top, vil vinden bevæge sig ned ad den modsatte siden (læsiden). Her vil temperaturen stige med én grad per 100 meter hele vejen ned til landjorden. Dette giver en tør og varm vind - føhnvind.

Temperature omkring en bjergkæde

Faldet i temperatur, på den side hvor vinen rammer og bevæger sig opad, er 1 grad pr. 100. meter indtil det når luftmassens dugpunkt. Fald i temp. over dugpunktet er ½ grad pr. 100. meter. På den modsatte side af hvor vinden rammer, bevæger luftmassen sig nedad. Stigningen i temperatur her er 1 grad pr. 100. meter hele vejen fra bjergets top til bjergets fod. Dette vil resultere i at temperaturen, ved foden af bjerget på den modsatte side af hvor vinden rammer, er højere end temperaturen ved foden af bjerget på den side hvor vinden rammer (føhn)